|
|
|
|
JRC - Skupno raziskovalno središče
|
|
|
Science Flash For You
Slovenija in služba Evropske komisije za znanost in znanje
|
|
|
|
|
|
Spremljajte nas
|
Spremljajte nas
|
none
|
|
|
Novice
|
|
Novi demografski atlas JRC zajema Koper, Celje in vse slovenske občine
|
Število prebivalcev Kopra se je v zadnjem desetletju nekoliko povečalo; leta 2020 je Koper štel več kot 39 000 prebivalcev. Po ocenah demografskega atlasa JRC, novega orodja za raziskovanje populacijske dinamike EU z visoko prostorsko ločljivostjo, naj bi to število še precej zraslo do leta 2050, ko naj bi mesto imelo približno 46 000 prebivalcev. Nasprotno ima Celje zdaj 49 000 prebivalcev, sredi stoletja pa jih bo štelo „samo“ 44 000.
|
|
|
|
Slovenija je ena od držav EU, ki je v obdobju med letoma 2015 in 2019 zabeležila upad delovno sposobnega prebivalstva, v svojih regijah pa pozitivno neto bilanco migracij, vendar ta ne zadošča za zapolnitev vrzeli zaradi učinkov kohortnega menjavanja.
To je ena od ugotovitev drugega poročila JRC, ki obravnava demografsko sliko ozemelj EU in raziskuje demografijo na različnih ravneh, od regij do posameznih soseščin. V poročilu je ocenjen učinek trendov staranja in demografskih trendov na produktivnost dela, BDP, dostop do storitev, politična stališča in izide volitev v zadnjem desetletju ter predvideno, kako se bodo ti trendi verjetno razvijali do leta 2050. Ti novi vpogledi lahko pomagajo usmeriti prizadevanja za odpravo ekonomskih neenakosti in demografskih neravnovesij.
Obe pobudi spadata v okvir dejavnosti centra znanja za migracije in demografijo JRC.
|
|
|
|
|
|
|
Čedalje večje število prošenj za azil v Sloveniji
|
Število prošenj za azil v Sloveniji v zadnjih nekaj letih narašča. Novi atlas o migracijah, ki ga je nedavno izdalo Skupno raziskovalno središče (JRC), navaja, da je bilo leta 2019 prošenj več kot 3 600.
|
|
|
|
Od tega so jih 95 % vložili moški. Vendar je bilo v navedenem letu število prvostopenjskih odločitev slovenskih organov glede prošenj za azil manjše v primerjavi s predhodnimi tremi leti.
Raziskava JRC kaže, da bi trenutna pandemija COVID-19 in odzivi vlad nanjo lahko preoblikovali migracijska gibanja, preusmerili migracijske poti in spremenili sestavo migrantskega prebivalstva po vsem svetu.
Atlas je objavil center znanja za migracije in demografijo JRC. Gre za spletno referenčno orodje, ki pomaga oblikovalcem politik, strokovnjakom in splošni javnosti razumeti kompleksnost migracij in demografije. Iz več mednarodnih virov podatkov združuje kazalnike v zvezi z migracijami, azilom, integracijo, demografijo in razvojem za približno 200 držav.
|
|
|
|
|
|
Orodje za analizo tveganja in obnove Copernicus je ocenilo škodo zaradi viharja v Kranju
|
JRC je s storitvijo za kartiranje tveganja in obnove Copernicus podprl Zavod za gozdove Slovenije, potem ko je vihar na Gorenjskem močno poškodoval gozdove okrog ljubljanskega letališča. Lani je pojav dvakrat prizadel to območje, še posebej gozdove med Kranjem in Brnikom.
|
|
|
|
Cilj uporabe te storitve je bila pomoč pri oceni škode v prizadetih gozdovih ter vpliva pojava na gozdna bogastva. Izsledki so zagotovili informacije o obsegu škode, ki jo je veter povzročil pri drevesih na površini, in o prostornini prizadete drevesne biomase.
Storitev programa Copernicus za ravnanje v izrednih razmerah (Copernicus Emergency Management Service, CEMS) je ena od šestih osrednjih storitev programa Evropske unije za opazovanje Zemlje Copernicus. Za akterje, ki so vključeni v upravljanje naravnih nesreč, zagotavlja geoinformacije, izpeljane predvsem iz satelitskih posnetkov. Za storitev CEMS je odgovoren JRC, ki jo delno izvaja prek pogodb o opravljanju storitev z evropsko industrijo in akademskimi krogi.
|
|
|
|
|
|
Slovenska ribiška flota in sektor akvakulture se soočata z izzivi COVID-19
|
Leta 2019 je bilo v Sloveniji 73 aktivnih ribiških plovil, kar predstavlja 53 % vseh ribiških plovil v državi. Njihovo število je med letoma 2008 in 2015 naraslo za 7 %, med letoma 2015 in 2019 pa upadlo za 17 %. Eden od razlogov za večje število aktivnih plovil je bil razrez nekaterih velikih plovil, zaradi katerega so mnogi ribiči izgubili zaposlitev in se odločili, da bodo ribe lovili sami.
|
|
|
|
Ti in številni drugi podatki o slovenski ribiški floti so navedeni v letnem gospodarskem poročilu o ribiški floti EU za leto 2020, ki ga je nedavno izdal JRC. COVID-19 je močno prizadel ribiške flote EU, vendar naj bi po napovedih njihov povprečni dobiček v letu 2020 ostal pozitiven.
JRC je pred kratkim objavil tudi gospodarsko poročilo o sektorju akvakulture EU za leto 2020. Skupni znesek prihodkov, ki jih je ustvaril slovenski sektor akvakulture leta 2018, je bil 2,73 milijona EUR. Od tega je bilo 1,35 milijona EUR prometa in 1,38 milijona EUR drugih prihodkov. Skupni prihodki slovenskega sektorja akvakulture so se med letoma 2017 in 2018 povečali za 13 %, promet pa za 6 %. Leta 2020 je bil zaradi krize COVID-19 pričakovan znaten upad proizvodnje, vse do 40 %.
Novo poročilo JRC je prispevek k bazi znanja, ki ga navedeni sektor potrebuje za rast. Vsebuje podrobne opise ravni proizvodnje glavnih vrst v vseh državah EU in tehnik, ki jih sektor uporablja. JRC je pri razvoju te baze tesno sodeloval s strokovno delovno skupino Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STEFC), neodvisnega svetovalnega organa Evropske komisije.
|
|
|
|
|
|
|
Evropski okvir digitalnih kompetenc izobraževalcev je zdaj na voljo v slovenščini
|
Učitelji se v svojem poklicu srečujejo s hitro spreminjajočimi se izzivi, za katere potrebujejo nov, širši in bolj izpopolnjen nabor kompetenc kot do zdaj. Danes se morajo učitelji bolj kot kdaj koli prej prilagajati novim zahtevam in razvijati svoje digitalne kompetence.
|
|
|
|
DigCompEdu, Evropski okvir digitalnih kompetenc izobraževalcev, obravnava te izzive in opisuje, kaj pomeni digitalna kompetenca izobraževalcev. Orodje je zdaj na voljo v slovenščini. Za izobraževalce so na voljo tudi zloženka, v kateri so na kratko opisane glavne značilnosti okvira, videoposnetek in video napovednik s podnapisi v vseh 24 uradnih jezikih EU.
DigCompEdu podpira razvoj digitalnih kompetenc, ki jih potrebujejo izobraževalci, in se osredotoča na vse ravni izobraževanja, od vzgoje in varstva predšolskih otrok ter visokošolskega izobraževanja do izobraževanja odraslih, vključno s poklicnim in strokovnim izobraževanjem ter usposabljanjem, izobraževanjem oseb s posebnimi potrebami in učenjem v neformalnih okvirih.
|
|
|
|
|
|
|
Dogodki
|
|
Izola gostila 6. letni forum strategije EU za jadransko-jonsko regijo
|
Izola je 11. in 12. maja 2021 gostila 6. letni forum strategije EU za jadransko-jonsko regijo (EUSAIR), ki sta ga skupaj organizirali Republika Slovenija in Evropska komisija ob podpori projekta EUSAIR Facility Point. Zaradi pandemije COVID-19 je bil forum organiziran kot hibridni dogodek, kjer so lokalni govorniki nastopili na prireditvi v živo, preostali govorniki in večina udeležencev pa so sodelovali prek spleta.
|
|
|
|
Osrednje teme so bile zeleno povezovanje, trajnostne rešitve, krožno gospodarstvo in kakovost življenja na obali ob skupnem morju. Del programa so bile razprave o gospodarskem okrevanju in dolgoročnih trajnostnih rešitvah, pa tudi o krepitvi zmogljivosti za znanstveno sodelovanje, mladinskih dejavnostih in izboljšanju povezav z drugimi tremi makroregionalnimi strategijami EU. Zvrstili so se nekateri spremljevalni dogodki, kot sta tradicionalno srečanje med podjetji vključno z deležniki javno-zasebnega partnerstva ter posebni spremljevalni dogodek medregijskega jadransko-jonskega programa (ADRION).
JRC je dejavno sodeloval v okviru dogodka okrogle mize z naslovom „Na poti k zelenemu in krožnemu gospodarstvu v jadransko-jonski regiji“ s predstavitvijo „Trajnostne strategije pametne specializacije (S4), ki omogočajo soustvarjanje inovativnih zelenih krožnih rešitev“.
|
|
|
|
|
|
|
|